Presa de la Kiev: Tancurile din Transnistria, dotate cu sisteme anti-drone
0Așa-zisul Minister al Apărării din Transnistria a început să echipeze flota sa de tancuri cu sisteme anti-dronă, nefiind în acest moment clare motivele acestei decizii luate de regiunea separatistă prorusă, relatează presa de la Kiev.
![Transnistria își echipează tancurile cu sisteme anti-dronă. FOTO: Kyivpost.com](https://cdn.adh.reperio.news/image-7/7d5f74b2-c9ca-48ac-877d-5214181fc1c7/index.webp?p=a%3D1%26co%3D1.05%26w%3D700%26h%3D750%26r%3Dcontain%26f%3Dwebp)
Potrivit Kyiv Post, Transnistria, care se autointitulează „Republica Moldovenească Nistreană” (RMN), a început să echipeze cu grilaje anti-dronă tancurile sale principale de luptă T-64 BV din cadrul Brigăzii 1 de Infanterie Motorizată de Gărzi.
Număr redus de tancuri
Batalionul de tancuri se află în satul Vladimirovka situat la doar patru kilometri de granița ucraineană. Deține numai 17 tancuri din epoca sovietică, printre care 12 sunt operaționale, iar celelalte cinci sunt în rezervă.
În cadrul unor exerciții militare recente, două dintre tancuri au fost echipate cu structuri de protecție concepute pentru a proteja de atacurile dronelor partea superioară a turelei tancului, unde blindajul este cel mai subțire. Având în vedere numărul limitat de tancuri deținut de regiunea separatistă transnistreană, protecția contra dronelor ar putea să fie instalată pe întreaga flotă, mai notează jurnaliștii de la Kiev.
La o tehnologie similară a apelat pe câmpul de luptă atât armata din Ucraina, cât și cea din Rusia. Iar cele mai recente tancuri produse de Kremlin sunt acum echipate cu „grilaje” încă din fabrică, multe dintre ele fiind modificate deseori, ajungând într-un final așa-numitele tancuri-țestoasă. Utilizarea grilajelor pentru a proteja tancurile împotriva dronelor a fost adoptată și de alte forțe armate, inclusiv de cele din Israel, dar și din Belarus, o țară aliată a Federației Ruse.
Motivele exacte pentru care Transnistria a efectuat această modificare nu sunt clare. Presa ucraineană ia în calcul că aceasta ar putea fi legată nu doar de războiul din Ucraina, ci și de atacurile cu drone kamikaze care au avut loc în primăvara acestui an în regiunea separatistă transnistreană.
Atacuri cu drone kamikaze
Primul atac a fost înregistrat în data de 17 martie, ultima zi a alegerilor prezidențiale de la Moscova, când o unitate militară din Tiraspol ar fi fost ținta unui atac cu dronă kamikaze.
La scurt timp după incident, Chișinăul a declarat că ,,incidentul în cauză este o tentativă de a provoca frică și panică în regiune. Tehnica militară din imagini nu funcționează de câțiva ani. Autoritățile de la Chișinău, aflate în contact cu partea ucraineană, nu confirmă vreun atac asupra regiunii transnistrene”.
Iar în data de 5 aprilie, o altă dronă kamikaze a atacat o unitate militară din regiunea Rîbnița a pretinsului Minister al Apărării, incidentul fiind înregistrat în apropiere de frontiera cu Ucraina.
Iar Chișinăul, prin intermediul Biroului politici de reintegrare, a calificat și acest incident drept o provocare. ,,După cum s-a menționat anterior, șirul provocărilor din regiune menite să semene panică și tensiune continuă, inclusiv pentru a atrage atenția asupra regiunii. Elucidarea circumstanțelor și investigații calificate pot fi efectuate doar de către organele de drept abilitate prin lege, care, însă, nu au acces în perimetrul vizat”, au transmis atunci responsabilii Biroului politici de reintegrare a Republicii Moldova cu referire la acest caz.
Rusia menţine în Transnistria un contingent de circa 1.500 de soldaţi într-o misiune declarată de menţinere a păcii, după războiul din anul 1992, şi controlează depozitul de muniţii de la Cobasna, unde sunt depozitate circa 20.000 de tone de muniţii.