Aproape 600 de monede din aur şi argint, o braţară dacică şi o fibulă dacică au dispărut de la Muzeul Regiunii Porţilor de Fier
0![Muzeul Regiunii Porţilor de Fier FOTO Corina Macavei](https://cdn.adh.reperio.news/image-9/908e62d0-cd9b-45e3-8287-d0a81d0c496a/index.jpeg?p=a%3D1%26co%3D1.05%26w%3D700%26h%3D750%26r%3Dcontain%26f%3Dwebp)
Aproape 600 de monede din aur şi argint, dar şi o braţară dacică din argint au dispărut din colecţia Muzeului Regiunii Porţilor de Fier din Drobeta Turnu Severin. Conducerea muzeului susţine că a observat lipsa acestor obiecte cu ocazia unui inventar şi imediat a sesizat poliţia. Oamenii legii au demarat cercetările şi au deja un cerc de suspecţi.
Este vorba de 559 de piese, din care 178 din aur şi 376 din argint, care fac parte din tezaurul monetar al Muzeului Regiunii Porţilor de Fier, a cărei colecţie impresionantă numără circa 90.000 de piese.
Printre acestea amintim o brăţară dacică din argint cu cap de lup şi o fibulă datând din anul 80 i.Ch care fac parte din Tezaurul de la Izvorul Frumos, 203 monede: ducaţi veneţieni din aur (anii1300-1400) florini ungureşti din aur (anii 1300-1440), guldeni germani din aur (anii 1350-1400), groşi sârbeşti de argint, ducaţi din argint de pe timpul lui Mircea cel Bătrân, accele argint (anul1400) din Tezaurul Dudaşul Schelei, 130 monede ducaţi veneţieni din aur (anii 1380-1400), florini ungureşti din aur, ducaţi argint din timpul domniei lui Mircea cel Bătrân (anii 1380-1420) , groşi sârbeşti din argint, 158 de monede: ducaţi din aur (Olanda anul 1700), zechini veneţinei din aur (anul 1700), monede din arhint din timpul Imperiului Otoman (anul 1800) din tezaurul de la Gornenţi, 66 de monede austriece din aur şi din argint din Tezaurul de la Balta.
Ancheta internă făcută la nivelul Muzeului Regiunii Porţilor de Fier indică faptul că furtul s-a comis în perioda 2011-2013. Muzeul se află de aproape patru ani în reabilitare pe fonduri europene şi este foarte posibil ca acest furt să se fi comis în perioada când piesele instituţiei au fost mutate şi adăpostite în diverse depozite din oraş.
„Ancheta noastră internă ne conduce la concluzia că pierderea a fost făcută cu câţiva ani înainte. Ne raportăm la patrimoniul muzeului, aproximativ 90.000 de piese şi considerăm că este un prejudiciu adus muzeului, este o pierdere, de aceea susţinem organele de anchetă şi păstrăm rigorile impuse pentru ca organele să ne aducă înapoi aceste piese pierdute. Vă pot spune că această pierdere am constatat-o ca urmare a unui inventar de predare a gestiunii la pensionare din partea unui gestionar al muzeului şi am dispus reluarea inventarului. Momentul în care ancheta internă şi analiza inventarului ne-a condus către ideea că există această pierdere am sesizat personal organele abilitate ale statului şi suntem în curs de cercetare”, a declarat Doiniţa Chircu, managerul Muzeului Regiunii Porţilor de Fier.
Managerul muzeului este cel care a sesizat poliţia despre dispariţia acestor piese. IPJ Mehedinţi are deja un cerc de suspecţi, cercetările fiind efectuate pentru săvârşirea infracţiunilor de furt aclificat şi neglijenţă în serviciu. Valoarea de inventar a pieselor dispărute este de 45.500 de lei, însă colecţionarii oferă sume uriaşe pentru astfel de obiecte extrem de valoroase.
„La data de 4 iunie a.c., conducerea Inspectoratului de Poliţie Judeţean Mehedinţi a fost sesizată de către managerul muzeului Regiunii Porţilor de Fier din municipiul Drobeta Turnu Severin cu privire la faptul că din colecţia numismatică a instituţiei, cu ocazia inventarierii s-a constatat lipsa a 559 de piese dintre care o brăţară dacică, o fibulă de aceeaşi provenienţă şi un număr de 559 de monede din aur şi din argint, prejudiciul ridicându-se la valoarea de 45500 de lei. În acest sens s-a întocmit dosar penal sub aspectul săvârşirii infracţiunilor de furt calificat şi neglijenţă în serviciu. În prezent poliţiştii serviciului Investigaţii Criminale au stabilit un cerc de suspecţi şi desfăşoară activităţi specifice în vederea soluţionării dosarului”, a precizat Roxana Vişan de la Biroul de Presă al IPJ Mehedinţi.