Video Drumul spre Sarmizegetusa Regia a fost refăcut. Ce găsesc oaspeţii fostului oraş antic din munţi VIDEO
0Drumul spre Sarmizegetusa Regia a fost reparat, după ce alunecările de teren şi viiturile l-au afectat în ultimii ani.
Construit în anii 2014 - 2015, cu fonduri europene, Drumul judeţean 705A Orăştie – Sarmizegetusa Regia a fost reparat, în ultimele zile, pe tronsonul Costeşti – Sarmizegetusa Regia, de circa 20 de kilometri.
GALERIE FOTO DIN SARMIZEGETUSA
Lucrările au vizat şi sectoarele de la poalele cetăţii dacice, afectate de alunecările de teren şi viiturile înregistrate în ultimii ani.
Fântâna zeilor din Sarmizegetusa Regia. Enigmele locului sacru uitat din capitala dacilor
Curiozităţi din viaţa dacilor. Cum arătau, care le era rutina şi în ce activităţi excelau
Deşi se află într-o zonă de izolată de munte, spre deosebire de alte şosele din judeţul Hunedoara, drumul spre Sarmizegetusa Regia este aglomerat în perioada verii, când este folosit de zeci de mii de turişti, iar căderile de pietre şi alunecările de teren frecvente le pot pune în pericol siguranţa.
O soluţie ar fi amplasarea unor plase de protecţie, pe versanţi, în zonele de risc de la poalele sitului UNESCO, însă terenurile din jurul drumului sunt în grija Direcţiei Silvice Hunedoara, susţine Costel Avram, administratorul public al judeţului.
Sarmizegetusa Regia. ADEVĂRUL
În aceste zile, cetatea din munţii Orăştiei îşi primeşte oaspeţii într-o atmosferă de prospeţime. Un covor întins de flori, plante medicinale şi leurdă înconjoară monumentele capitalei antice. Din 1 mai, Sarmizegetusa Regia trece la programul de vară şi va putea fi vizitată între orele 9 şi 20.
Zece locuri în care dacii şi-au ascuns comorile de aur. Cum au fost descoperite tezaurele fabuloase
Capitala dacilor
Potrivit istoricilor, Sarmizegetusa Regia a fost capitala Regatului Dac înainte de războaiele dintre daci şi romani.
Capitala dacilor, ale căror ruine misterioase au fost asemănate faimosului monument neolitic Stonehenge din Marea Britanie, a fost centrul economic, religios şi politic al Daciei, înainte de războaiele daco-romane din jurul anului 100.
Oraşul antic, înconjurat de zidurile ce pot fi văzute şi în prezent, se întindea pe o suprafaţă de trei hectare, susţin istoricii, iar la poalele cetăţii, pe o rază de trei kilometri, se aflau numeroase aşezări civile.
Mai mult, pe vârfurile munţilor care înconjurau Sarmizegetusa Regia, dacii au ridicat cetăţi de apărare, iar în vremurile de restrişte, populaţia îşi găsea adăpost în aşezarea din munţi. Templele şi sanctuarele din Sarmizegetusa Regia au fost dispuse pe două terase, iar istoricii au stabilit că au fost ridicate unele din vremea regelui Burebista, iar altele în vremea lui Decebal, în care aşezarea s-a aflat în apogeul dezvoltării sale economice.
Locurile sacre au fost construite din materiale aduse de la zeci de kilometri distanţă. Sarmizegetusa Regia a fost devastată, potrivit istoricilor, de legiunile romane. A fost incendiată, iar templele ei au fost distruse şi abandonate în cele din urmă.